![Partenerii sociali discută propuneri de combatere a muncii informale inspectia-muncii](https://vocea.md/wp-content/uploads/2015/06/inspectia-muncii.jpg)
Foto: reporter.ro
Factorii de decizie guvernamentali afirmă că sunt dispuşi să dea curs propunerilor de combatere a muncii informale, înaintate de reprezentanţii salariaţilor şi ai angajatorilor, la o recentă şedinţă a Comisiei naţionale pentru consultări şi negocieri colective. Propunerile în cauză vor trebui expuse, însă, în mod repetat, la o altă şedinţă, care ar urma să fie organizată în timpul apropiat.
„Noi suntem conştienţi că munca la negru a fost şi este un „satelit” al economiei de piaţă. Cu toate acestea, este necesar ca partenerii sociali să-şi conjuge eforturile pentru a lua şi ţine sub control fenomenul în cauză şi a nu permite aceste încălcări grave”, a menţionat Dumitru Stăvilă, directorul Inspectoratului de Stat al Muncii.
În 2014, au fost semnalate trei accidente de muncă, în care un lucrător fără forme legale a decedat, altul s-a ales cu traumatisme grave, iar al treilea – cu incapacitate temporară de muncă, a specificat Dumitru Stăvilă.
„Este foarte dificil să le fie asigurate drepturile persoanelor respective. Raporturile de muncă trebuie constatate doar de instanţa de judecată, pentru ca inspectorii de muncă să poată cerceta accidentele”, a constatat directorul Inspectoratului de Stat al Muncii.
![]() |
Numărul de accidente de acest fel, depistate în anii precedenţi, a fost mai mare |
Multe dintre acţiunile incluse în Planul de acţiuni privind minimizarea practicii de achitare a salariilor „în plic” şi a muncii „la negru” nu au fost realizate, a remarcat la aceeaşi şedinţă Petru Chiriac, vicepreşedinte al Confederaţiei Naţionale a Sindicatelor din Moldova.
Acestea se referă, în primul rând, la abilitarea unei autorităţi publice cu dreptul de a înregistra şi ţine evidenţa contractelor individuale de muncă, încheiate la întreprinderile micro şi mici, cu un efectiv de până la 20 de persoane, din sectorul privat. O altă acţiune ar fi trebuit să rezide în ţinerea evidenţei, păstrarea şi efectuarea înscrierilor în carnetele de muncă.
De asemenea, nu au fost elaborate recomandări despre aplicarea unor forme eficiente de salarizare în cadrul sistemelor netarifare, printre care să se numere şi criteriile tip de evaluare a performanţelor personale. Nu a fost pusă în circulaţie nici noţiunea de salariu mediu la nivel de ramură pe oră, obligatoriu pentru toate unităţile.
Măsuri necesare
Sindicatele au un rol aparte în combaterea acestui fenomen şi, pentru viitor, îşi propun să întreprindă un şir de acţiuni. Astfel, în iulie-august, CNSM, cu susţinerea Biroului Internaţional al Muncii cu sediul la Budapesta, va desfăşura la unităţile unde activează organizaţii sindicale un sondaj de opinie privind angajarea informală.
De asemenea, CNSM propune ca, în luna curentă, prin intermediul echipelor multidisciplinare, să fie organizate raiduri inopinate la 20-30 de întreprinderi din diferite sectoare ale economiei.
Rezultatele acestor controale ar urma să fie discutate în cadrul Comisiei tripartite şi publicate în mass-media, iar cazurile cele mai grave – raportate organelor competente pentru a lua măsuri conform legislaţiei în vigoare.
În acelaşi timp, CNSM va continua, prin intermediul inspectorilor sindicali de muncă, să informeze şi să acorde asistenţă salariaţilor care se confruntă cu probleme legate de achitarea salariilor „în plic” şi de munca „la negru”.
Bătaie de joc!
Boris Rojnevschi, preşedintele Federaţiei Sindicatelor Transportatorilor şi Drumarilor, a menţionat că, anul trecut, la o şedinţă a Comisiei tripartite, s-a menţionat că, la o bună parte din întreprinderi, în documentele contabile sunt trecute pentru toţi angajaţii, începând de la directorul general şi încheind cu paznicul, salarii lunare de 1400 de lei. Mai târziu, acestea au fost majorate până la 1650, iar recent – până la 1900 de lei.
„Noi înţelegem foarte bine ce înseamnă acest lucru. Dacă, din anul trecut şi până acum, nu s-a schimbat nimic în această privinţă, atunci, în calitate de membru al Comisiei tripartite, consider că nu s-a făcut nimic în ceea ce priveşte combaterea salariilor „în plic”. Este o bătaie de joc!”, a apreciat Boris Rojnevschi.
La rândul său, Victor Talmaci, preşedintele Federaţiei „Sindicons”, a amintit că, anterior, au fost iniţiate discuţii privind asigurarea inspectorilor de stat ai muncii cu vestimentaţie specială. Scopul acesteia este de a contribui la eliminarea acuzaţiilor la adresa inspectorilor că ar merge pe la întreprinderi mai mult de dragul unor înţelegeri informale cu directorii. În acelaşi timp, uniformele ar permite ca toată lumea să ştie când vine inspectorul şi ce face la unitate.
Optimizarea impozitelor
Igor Crapivca, preşedintele Clubului oamenilor de afaceri „Timpul”, a argumentat că, atât timp cât impozitele constituie 55 la sută din fondul de salarizare, angajatorii nu vor achita leafa conform legislaţiei în vigoare.
„Puneţi câte un inspector al muncii pe lângă fiecare agent economic şi aceştia totuna vor găsi modalităţi de a eluda prevederile legislaţiei. Pentru a exista interesul de a legaliza salariile, este necesar, în primul rând, să fie create stimulente”, a opinat Igor Crapivca.
În opinia sa, majoritatea agenţilor economici sunt patrioţi şi înţeleg că trebuie să achite impozite, pentru a putea fi plătite pensiile, salariile etc. În prezent, însă, pentru fiecare mie de lei achitaţi lucrătorilor, întreprinderile plătesc alţi 550 de lei sub formă de impozite. În acelaşi timp, nivelul de productivitate nu poate fi atât de înalt încât să suporte povara atât de mare a plăţilor sociale.
În aceste condiţii, ar trebui să fie optimizat sistemul de impozitare pe unitate de marfă, lucrare sau serviciu, iar plăţile sociale s-ar majora pe seama legalizării economiei informale, a sugerat Igor Crapivca.
Descurajarea evaziunii fiscale
Alexandru Slusari, preşedintele Federaţiei Naţionale a Patronatului din Agricultură şi Industria Alimentară, a subliniat că, în ultimii opt ani, propunerile patronatelor de reducere a poverii fiscale asupra agenţilor economici au fost ignorate de Guvern. În consecinţă, situaţia s-a agravat constant.
Astfel, dacă, în 2007, erau 1 mln. 150 de mii de contribuabili persoane fizice în sistemul asigurărilor sociale de stat, în prezent, numărul acestora e de numai aproximativ 800 de mii. În acelaşi timp, 350 de mii de persoane au dreptul legal să nu achite contribuţii de asigurări sociale, iar ceva mai mult de atâtea au facilităţi la achitarea primei de asigurare de sănătate.
În opinia lui Alexandru Slusari, pentru combaterea economiei informale este nevoie să fie stimulaţi agenţii economici care activează legal, să fie micşorată povara fiscală, inclusiv în ceea ce priveşte retribuirea muncii. Totodată, este necesar să fie instituite mecanisme care ar descuraja evaziunea fiscală.
Duplicitatea legii
Ruxanda Glavan, ministru al Muncii, Protecţiei Sociale şi Familiei, a admis faptul că marea majoritate a măsurilor întreprinse până acum pentru combaterea practicii de achitare a salariilor „în plic” şi a muncii „la negru” nu a fost eficientă. Ministrul a fost de părere că, în aceste condiţii, s-ar impune necesitatea unei modificări a sistemului fiscal în totalitate. În opinia Ruxandei Glavan, multe dintre acţiunile de combatere a economiei informale nu au fost realizate din cauza „duplicităţii” unor prevederi ale Legii privind controlul de stat asupra activităţii de întreprinzător. Informaţii mai detaliate despre acest aspect, dar şi alte subiecte discutate la ultima şedinţă a Comisiei tripartite, găsiţi în următoarele numere ale ziarului.
De menţionat că şedinţa respectivă a Comisiei tripartite a fost prezidată de premierul Chiril Gaburici, care a şi solicitat ca propunerile partenerilor sociali legate de această problemă să fie discutate suplimentar la o altă şedinţă.