![Absolvenții de facultate se reprofilează absolventi](https://vocea.md/wp-content/uploads/2016/09/absolventi.jpg)
Foto: diez.md
Fiecare al cincilea moldovean nu este angajat conform studiilor, arată rezultatele unui sondaj de opinie realizat de către o companie de consultanță. Potrivit studiului, doar o treime dintre cetățenii Republicii Moldova au reușit să se angajeze conform meseriei, după finalizarea studiilor. Aceștia aleg să se reprofileze din diverse motive. Pe primul loc ar sta partea financiară a domeniului, însă nu departe se află nevoia de a face ceea ce îți place, un domeniu în care simți că te dezvolți și că ai un rost pur și simplu.
Potrivit acelorași date, moldovenii își motivează decizia prin faptul că nu și-au găsit un loc de muncă potrivi meseriei învățate, iar aproape 32 la sută au spus că abia după finalizarea studiilor și-au dat seama că sunt interesați de alt domeniu.
De la profesor, la constructor
Printre cei care au ales să profeseze o altă meserie decât cea învățată la facultate este și Vitalie Albu. Bărbatul a absolvit Universitatea de Stat din Tiraspol, facultatea Geografie. A muncit câteva luni în domeniu, după care a înțeles că salariul de profesor nu îi va permite să-și întrețină familia. A ales mai întâi să plece peste hotare, după care a revenit și, cu banii adunați acolo, și-a deschis propria afacere – o firmă de construcții. Acum, bărbatul este mulțumi și, cel mai important, poate să-și asigure familia cu strictul necesar.
„Vreau să vă spun că nu este atât de ușor să-ți schimbi meseria. De la profesor la constructor este o cale. Acolo crești oameni, aici faci case și, dacă nu pui la temelie ce trebuie, se risipesc ambele”, zâmbește bărbatul.
Pentru a fi sigur că ce va construi nu se va risipi, bărbatul a ales să facă și niște cursuri la un constructor cu experiență. „Am stat cot la cot cu meșterul aproape un an, să înțeleg totul așa cum trebuie. Când am simțit că nu prea am întrebări, dar mai multe răspunsuri, am decis să mă retrag și să-mi pornesc propria afacere”, susține Vitalie Albu.
Facultate de dragul părinților
Nu sunt singulare cazurile în care ab-solvenții preferă să se îndrepte spre un alt domeniu, uneori total opus celui studiat. Un alt caz ar fi cel al persoanelor care fac o facultate de dragul părinților sau forțați de aceștia.
Uneori, părinții vor să îi facă pe copiii lor sa ajungă acolo unde ei nu au reușit. Este ca o încercare de răzbunare asupra sorții care cu ei nu a fost prea blândă, nelăsându-i să își îndeplinească visele.
Există și părinți axați pe o anumită profesie. De exemplu, dacă ambii sunt medici, sunt puține șanse ca fata sau băiatul lor să urmeze un alt domeniu.
O altă cauză a reprofilării pornește de la faptul că
un proaspăt absolvent de liceu nu știe spre ce să se îndrepte. Și atunci alege ceva oarecum la întâmplare. Mai sunt cei care fac o facultate, o absolvesc cu bine, însă realizează că forma de învățământ nu îi ajută cu nimic. Nici diploma, nici cunoștințele asimilate acolo nu le sunt de folos.
Mii de șomeri și sute de reprofilări
Potrivit Angelei Mâțu, specialist principal al Direcției implementarea politicilor de ocupare din cadrul Agenției Naționale pentru Ocuparea Forței de Muncă (ANOFM), pe parcursul a opt luni ale anului curent, peste 300 de persoane au solicitat recalificarea profesiei din totalul de peste două mii de șomeri, iar peste o sută de persoane au beneficiat de cursuri de perfecționare.
„Cei mai mulți dintre șomeri nu vin pentru reprofilarea profesiei, dar pentru a însuși pentru prima dată o meserie. Cursurile durează până la nouă luni, în funcție de meserie. Avem cursuri de calificare pentru cei care nu dețin vreo profesie, de recalificare și de perfecționare. În anul curent, avem contracte cu 15 instituții de învățământ care organizează cursuri de instruire pentru 40 de meserii”, a spus, pentru „Vocea poporului”, Angela Mâțu.
Potrivit acesteia, cele mai solicitate sunt meseriile de bucătar, frizer, contabil, croitor, barmen și operator calculatoare.
„Nu avem până acum înregistrate obiecții de la angajatori. Sunt mulțumiți atât angajatorii, cât și șomerii, pentru că aceștia din urmă beneficiază de aceste cursuri gratuit. Mai mult, primesc chiar și bursă, care ajunge la zece la sută din salariul mediu pe economie”, ne-a mai spus Angela Mâțu.
Avem nevoie de politici de stat
Specialiștii spun că problema ar putea fi soluţionată prin elaborarea unor politici de stat, care să-i ajute pe tinerii specialiști să se angajeze în domeniul în care au studiat.
„Părerea mea e că problema în cauză trebuie cercetată la diferite niveluri. În primul rând, orientarea spre o anumită carieră, spre o anumită profesie, trebuie să se facă încă în perioada studiilor în liceu, atunci când se formează motivația pentru a face ceva. Fiind încă tineri, mulți absolvenți nu știu exact pentru ce profesie să opteze și aleg ceva la întâmplare, doar ca să aibă studii superioare, după care, când încep a înțelege, caută să-și schimbe profesia”, ne-a spus psihologul Viorica Maftei.
La rândul lor, sindicaliștii ne spun că susțin orice inițiativă, dacă aceasta este îndreptată spre beneficiile omului. „Nu avem astfel de politici, dar susținem aceste inițiative. Omul trebuie să-și asigure existența. Aceasta se referă și la pedagogi. Dacă a rămas, spre exemplu, un învățător de clasele primare fără clasă, nu e o problemă, se reprofilează spre alt obiect, tot în domeniul pedagogic. Susținem ideea că omul trebuie să aibă un loc de muncă”, a spus Ana Arnaut, șefa Direcției instituții universitare și științifice din cadrul Federației Sindicale a Educației și Științei din Republica Moldova.
Tinerii
se reorientează
spre meserii practice
Potrivit datelor Biroului Național de Statistică (BNS), tot mai mulți tineri vor să învețe o meserie în loc să meargă la studii teoretice. Astfel, potrivit datelor BNS, în ultimii ani a crescut numărul de elevi în colegii și școli profesionale și aceasta în timp ce în alte instituții de învățământ se înregistrează o adevărată criză în privința numărului de elevi și studenți.
În învăţământul profesional tehnic postsecundar, s-a înregistrat o uşoară creştere, în ultimii trei ani, a numărului de elevi de la 29.300 până la 30.428 de persoane. De asemenea, comparaţia cu anii anteriori relevă o creştere a acestui număr de la 27.060 de elevi în anul de studii 2005-2006 la circa 30.400 de elevi în 2015-2016.
La începutul anului trecut, universitățile au primit la studii 81.700 de studenți, majoritatea optând pentru instituțiile de stat. În perioada 2005-2015, numărul de studenţi din învăţământul superior s-a redus cu 44.500 de persoane sau cu 35,3%.
De asemenea, și numărul de instituții s-a redus în ultimii ani, de la 1760, câte erau în 2000-2001, la 1446, câte au fost înregistrate în anul trecut. Statul a rămas cu 1414 instituții de învățământ, iar sectorul privat a închis, practic, jumătate din universitățile pe care le avea în anul 2000, rămânând cu 32 de instituții.