Aplicarea prevederilor din Codul educaţiei, dar şi a unor modificări şi completări la Codul muncii generează un şir de neclarităţi şi divergenţe de opinie în sistemul de educaţie din ţara noastră. În context, Federaţia Sindicală a Educaţiei şi Ştiinţei, în parteneriat cu Ministerul Educaţiei, a organizat, recent, un atelier de lucru pentru preşedinţii consiliilor municipale şi raionale ai FSEŞ şi responsabilii de resurse umane din cadrul structurilor locale de specialitate din domeniul învăţământului.
Documentele la care se face referire oferă noi opţiuni atât pentru îmbunătăţirea calităţii vieţii, în general, cât şi pentru o dezvoltare eficientă a resurselor umane din sistemul de învăţământ. Acest lucru este important pentru sistemul de educaţie, dar şi pentru întreaga societate, a apreciat Elena Cernei, viceministră a Educaţiei.
În acelaşi timp, implementarea prevederilor din Codul educaţiei presupune un volum de lucru considerabil. Astfel, în prezent, în baza acestui document sunt elaborate 42 de regulamente, cinci dintre care au fost deja aprobate de membrii Colegiului Ministerului Educaţiei.
Sistem de învățământ eficient
În procesul de racordare la prevederile Codului educaţiei sunt antrenate o multitudine de structuri. Pe parcurs, apar şi numeroase întrebări şi neclarităţi. Din fericire, pentru tot acest proces a fost prevăzută o perioadă mai îndelungată de implementare.
În acelaşi timp, Ministerul Educaţiei se bucură de susţinere din partea Guvernului, pentru a implementa cât mai urgent acest cod. Totodată, au fost iniţiate un şir de parteneriate cu diferite organizaţii şi structuri, iar toate aceste eforturi urmăresc ajustarea standardelor naţionale la cele europene şi crearea unui sistem educaţional cât mai eficient pentru copii, a subliniat Elena Cernei.
Un aspect esenţial îl constituie
metodologia de evaluare a cadrelor didactice şi a celor de conducere. Şi dacă iniţial cerinţele în această privinţă păreau a fi ireale, ulterior, acestea au fost simplificate, pentru a fi mai clare şi realizabile. Acum se preconizează ca, o dată la cinci ani, să se facă o evaluare a corespunderii gradului didactic care este atribuit profesioniştilor din domeniu.
Perfecţionarea mediului educaţional
Experţii sunt de părere că mediul în care activează cadrele didactice şi în care sunt instruiţi elevii trebuie să contribuie la eficientizarea atât a procesului de predare, cât şi a celui de învăţare.
Specialiştii în materie din mai multe state consideră că acest mediu trebuie perfecţionat, dar nu numai în direcţia dotării excesive cu mijloace tehnice moderne. Or, cartea este cea care trebuie să rămână în capul mesei, iar profesorul – factorul cel mai important, de aceea, calificarea contează atât de mult.
În prezent, au loc discuţii şi în privinţa grilei de salarizare. Şi dacă anterior se dorea să fie exclus criteriul legat de gradele didactice, acum se propune ca acestea să fie păstrate, iar salariile să devină mai atractive şi să permită atragerea în şcoli a tinerilor specialişti.
„Obiectivul principal este majorarea, şi nu micşorarea salariilor. În acelaşi timp, realizarea lui depinde de ritmul de dezvoltare a ţării”, a remarcat Elena Cernei.
Protecţia membrilor de sindicat
Pentru reprezentanţii sindicatelor este important ca noile prevederi legislative să fie aplicate în aşa fel, încât drepturile şi interesele membrilor de sindicat să fie afectate cât mai puţin. Principalele instrumente care pot fi utilizate în acest scop sunt parteneriatul social, precum şi convenţiile şi contractele colective de muncă, a subliniat Ion Bulat, prim-vicepreşedinte al FSEŞ.
Şi Codul educaţiei, şi Codul muncii au suferit un şir de modificări şi, deși au fost adoptate de legislatori, ele nu sunt dogme. Astfel, dacă nu sunt modificate chiar azi, acest lucru se poate întâmpla în următorii ani.
Pentru moment, este important să stabilim ce avem de făcut pentru ca în condiţiile actuale să putem obţine garanţiile de care este nevoie pentru membrii de sindicat, a mai accentuat Ion Bulat.
Cunoaşterea şi aplicarea legii
La rândul său, Nadejda Lavric, vicepreşedintă a FSEŞ, a preci-zat că în prezent există unele lacune în ceea ce priveşte cunoaşte-rea şi aplicarea corectă a legislaţiei, în special, în gestionarea resurselor umane. Această situaţie a fost generată atât de aplicarea Codului educaţiei, cât şi de anumite modificări operate la Codul muncii.
Cele mai frecvente neclarităţi legate de aplicarea legislaţiei ţin de disponibilizări, angajări, proceduri de lichidare, restructurare sau absorbţie a instituţiilor de învăţământ. Noile prevederi ale legislaţiei în vigoare generează un şir de situaţii pentru care specialiştii în resurse umane nu ştiu cum să aplice legea.
Totodată, recent, la Codul muncii au fost operate unele modificări privind convenţiile şi contractele colective, modalitatea de încheiere a acestora. „Noi suntem interesaţi ca cei din teritoriu să cunoască unele aspecte legate de parteneriatul social prin prisma sindicalismului”, a subliniat Nadejda Lavric.
Mecanisme de realizare a drepturilor
În urma unor recente modificări legislative, partenerii sociali au posibilitate să încheie convenţii colective şi la nivel de municipiu. Or, convenţia colectivă este cel mai eficient mecanism de realizare a dreptului şi intereselor partenerilor sociali şi este rezultatul negocierilor colective, a menţionat în cadrul aceluiaşi atelier de lucru Ion Preguza, şeful Departamentului juridic al Confederaţiei Naţionale a Sindicatelor din Moldova.
Astfel, în convenţie pot fi stabilite drepturi şi garanţii suplimentare la cele prevăzute de lege. În acest fel pot fi completate golurile din reglementările legale. Lucrul acesta este încurajat de autorităţile statului, de structurile de control, dar este salutat şi de Organizaţia Internaţională a Muncii.
Pentru aceasta, este necesar să existe comisii tripartite la nivel de teritoriu, inclusiv de municipiu. În şedinţele organizate în cadrul acestor structuri ar fi bine să ajungă drept obiect de discuţie toate problemele social-economice din regiune.
O altă prevedere de ultimă oră vizează faptul că acţiunea contractului colectiv de muncă se răsfrânge asupra salariaţilor care au avut reprezentanţi la negocierea şi încheierea convenţiilor. Scopul sindicatelor este ca toţi lucrătorii să beneficieze de rezultatele negocierilor colective.
Este important
ca toţi lucrătorii
să beneficieze
de rezultatele
negocierilor
Noile prevederi legislative se referă şi la punerea în aplicare a convenţiilor. Astfel, dacă acestea au intrat în vigoare la momentul semnării şi nu al înregistrării, cum era până acum, ele trebuie totuşi remise Ministerului Muncii, Protecţiei Sociale şi Familiei.
Scopul prezentării unui exemplar al convenţiilor colective la acest minister este ca documentele în cauză să ajungă ulterior şi la Inspectoratul de Stat al Muncii. Această structură are misiunea să asigure respectarea prevederilor acestor convenţii, a mai adăugat Ion Preguza.
De menţionat că programul acestui atelier de lucru a inclus chestiuni privind modificările recente la Codul muncii şi impactul lor asupra stabilirii relaţiilor de muncă, precum şi implementarea regulamentului cu privire la organizarea şi desfăşurarea concursului pentru ocuparea funcţiei de director şi director adjunct în instituţiile de învăţământ general.
Pe parcursul atelierului, participanţii au avut posibilitate să pună întrebări şi să obţină răspunsuri pe marginea problemelor cu care se confruntă la aplicarea noilor prevederi legislative. Unele comentarii legate de problemele respective vor putea fi urmărite şi în viitoarele numere ale ziarului „Vocea poporului”.